V Praze dne 19. září 2008
				                                      Č.j.: 1116/09/08/CH                 

Vážený pane řediteli,

k Vaší žádosti, kterou jste mi zaslal dopisem čj. 34002/08-17420 ze dne 8. září 2008, si dovoluji sdělit následující.

Většina našich členů se shodla na zásadním nesouhlasu se zavedením povinného uvádění nutričních údajů na výrobcích a jednotné velikosti písma. 

V současné době neexistují jednotné výchozí podklady (nutriční tabulky) pro stanovení jednotlivých nutrientů a energetické hodnoty výrobků. Stanovení na základě laboratorního vyšetření zatíží finančně především střední a malé výrobce. Rovněž nejsou dostupné žádné informace o tom,  jak budou  dozorové orgány postupovat  při jejich kontrole (při variabilitě parametrů u vstupních surovin např. zpracovatelů masa je nereálné uvádět nutriční informace, mohlo by docházet ke klamání zákazníka). Navrhujeme proto, aby do doby sjednocení podkladů pro získávání jednotlivých nutričních údajů a do vyřešení postupu jejich kontroly zůstaly tyto údaje tak jako dosud dobrovolné. Na druhou stranu souhlasíme s označováním energetické hodnoty i na pivu, vínu a lihovinách. Jedná se o vstřícný krok a spotřebitel bude informován o energetické hodnotě zkonzumovaného nápoje.
Co se týká ustanovení o tom, že uvedení  země původu nebo provenience má být  povinné v těch případech, kdy by opomenutí tohoto údaje mohlo uvádět spotřebitele podstatným způsobem v omyl, nevidíme v něm problém, protože se v zásadě neliší od požadavku v existující směrnici 2000/13/ES. 

Obdobný zásadní nesouhlas je i s povinnou jednotnou velikostí písma. Je nereálné zavést jednotnou velikost písma pro všechny produkty. Nelze stanovit jednu velikost, která by vyhovovala všem. Můžeme akceptovat značení pomocí takových nástrojů, jakými jsou proporcionalita (speciálně u malých obalů), kontrast apod. Jako kompromisní návrh si tedy dokážeme představit situaci, kdy ČR podpoří, aby v zájmu lepší čitelnosti bylo písmo na etiketě vždy na kontrastním barevném podkladu.  Pokud se ukáže, že bude nutné se dohodnout na nějaké velikosti písma, pak by měla nastoupit otázka definice (jak má být výška měřena - zda "tělem" písmena nebo rozpětím mezi nejvyšším a nejnižším bodem) a také zásada nediskriminace (texty pro spotřebitele by neměly být větší povinnou minimální výškou diskriminovány v porovnání s dalšími běžně užívanými texty pro spotřebitele/občany, např. písmo v novinách nebo dokonce písmo v Official Journal EU je menší než 2mm). Obvykle používaný argument, že si spotřebitel musí vzít na čtení informací na obale brýle, má naprosto stejnou platnost  i pro jakékoli jiné běžně prodávané tiskoviny včetně denního tisku. Nicméně v této části je velice aktuální argument srovnání s léky a příbalovými informacemi k nim.
V této souvislosti i nadále podporujem limit pro výjimky na obaly menší než nikoli 10x10 cm, ale námi navrhovaných 5 x 5 cm.

Co se formy vyjádření údajů týká, podporujeme stávající pozici ČR. Pokud by mělo být povinné vyjádření na 100 g nebo 100 ml, nechť je uvádění v přepočtu na porci dobrovolné a doplňující k povinnému 100 ml/100 mg. Dovolujeme si však upozornit na to, že porce nejsou u části potravinářských kategorií standardizovanou veličinou ani v rámci potravinářských odvětví uvnitř zemí, ani mezinárodně, a často se liší mezinárodně i v důsledku odlišných spotřebitelských návyků, tradičních tvarů a balení apod. Zatímco úsilí o určitou harmonizaci porcí na dobrovolném odvětvovém základě bude probíhat, jejich zakotvení v legislativě EU je kontraproduktivní, neboť je univerzálně nestanovitelné, jeho kontrolovatelnost  a vynutitelnost je sporná a může být v rozporu s principem nediskriminace výrobců v rámci té či oné země EU, kde se náhled na porce liší.
V této souvislosti ještě upozorňujeme na čl. 34, protože se dotýká tzv.umístění nutričních údajů v "hlavním zorném poli"  ("principal field of vision"), což je zatím nedefinovaná kategorie, se kterou výrobci neumí pracovat. "Hlavní zorné pole" nesmí být ztotožňováno s přední stranou obalu, pokud ano, pak je na místě zpochybnit základní požadavek povinného uvádění nutričních údajů dle čl. 9, neboť velký počet povinně uváděných nutričních údajů na přední straně obalu je nerealizovatelný. V případě povinného uvádění nutričních  údajů na přední straně obalu nechť je jedinou hodnotou uváděna energetická hodnota.

PK ČR je i nadále proti tzv. vnitrostátním systémům a národním pravidlům. I zde podporujeme stanovisko ČR, tj. harmonizovat a nenechat 27 členským zemím volnou tvorbu pravidel. Příklad: pokud Velká Británie prosadí  systém semaforového značení (traffic lights ), tak to v případě multilinguálních textů budou muset mít i ostatní členské státy. Jak pak budeme postupovat v případě dodávání zboží do takových zemí?  Pro dodávky  do této země (např. do Velké Británie) by to  sice  formálně  nemělo být povinné  (bude se týkat "jen" britských výrobců), ale  britský obchodník to bude vyžadovat  v zájmu tuzemského (britského) spotřebitele. Upozorňuji, že celé toto téma v sobě obsahuje riziko diskriminace, obchodních překážek a kolize se základními smluvně zajištěnými svobodami EU (např. volný pohyb zboží).

I nadále PK ČR podporuje pozici ČR, co se týká zavedení pětiletého přechodného období. V případě, že v této oblasti bude hledán kompromis, by nebylo rozumné ustoupit na hranici 3 let navrhovanou EK.

Navíc si ještě dovolujeme upozornit na nutnost vyjasnit vztah navrhovaného nařízení v části, týkající se povinného nutričního označování, ke kategorii potravin pro zvláštní výživu, konkrétně počáteční a pokračovací kojeneckou výživu, všechny druhy příkrmů pro kategorii 0-3 roky a rovněž pro potraviny pro zvláštní lékařské účely, a to pro všechny věkové kategorie. Bude nutné explicitně zakotvit, že se příslušná ustanovení na tyto kategorie (např. povinné uvádění nutričních údajů v hlavním zorném poli) nevztahují, neboť jsou řízeny samostatnými právními předpisy. 

S pozdravem

                                                                            Ing. Tomáš Kreutzer
                                                                             ředitel Úřadu PK ČR

Vážený pan
Ing. Jindřich Fialka
ředitel odboru potravinářské výroby a legislativy
Těšnov 17
Praha 1
117 05